Přehrada Nové Heřminovy	

Průvodkyně:

Ne u každého vyvolá šum vody libé pocity. V roce 1997 postihla povodí řeky Opavy ničivá povodeň, která se objevuje jednou za 200 až 300 let. Krátce poté navrhlo Povodí Odry takové protipovodňové opatření,  které vyvolalo odpor nejen u řady nevládních organizací, ale také u veřejných činitelů a odborníků z řad vodohospodářství. Řešení je podle nich neefektivní, neboť za cenu nesmírných rizik a vysokých nákladů chrání jen malou část povodí. 
Řešení, prosazované Povodím Odry, spočívá v zatopení prosperující obce Nové Heřminovy a výstavbě velké přehradní nádrže.

Ing. Březina (Povodí Odry):

Bytí a nebytí obce Nové Heřminovy je spjato s řešením povodňové ochrany na horní Opavě. Toto území bylo hodně postiženo za povodně v r. 1997, a města a obce té oblasti si žádají  zvýšení povodňové ochrany. Jestliže jako vodohospodáři máme říci, co je řešení účinné, co je řešení vlastně i takové spolehlivé, které ochrání Krnov, Brantice, Zátor, tak musíme říci, že to je jedině přehrada.

A jaké jsou podle odpůrců přehrady nedostatky tohoto řešení?

Přehrada by zajistila nadstandardní ochranu před tzv. 100letou vodou dvěma obcím a městu Krnov. Se stoupající vzdáleností se ochranný efekt snižuje, a pro obce nad přehradou nemá toto řešení význam žádný. 

Mgr. Radovan Jílka (zastupitel obce Nové Heřminovy):

Daleko větší problém mají právě ti nahoře.
Ti tam mají 3-4 hodiny na to, aby něco udělali, a nikoho nezajímá, co budou dělat tito lidé. Proč zrovna vy, jako média, se nezajímáte o to,  co se bude dít v Lichnově, v Miloticích, v Čakové a v ostatních obcích, pro které tato nesmyslná přehrada nic neřeší? 

A co obce nad přehradou?

Ing. Březina(Povodí Odry):

Obce nad přehradou budou mít ochranu na 20letou vodu, a taková ochrana je podle normy úpravy toků  přípustná, nebo vhodná.

Vy jste říkal, že tam nahoře byly také nějaké smrtelné případy?

Mgr. Jílka

Jenom tam, právě jenom tam byly ty smrťáky. Tam opravdu mnohdy lidé
nemají čas ani opustit to svoje stavení, pokud nejsou včas informováni, co se vlastně děje. V Krnově víte 24 hodin, nebo snad 20 hodin dopředu, že se na vás něco podobného žene.

Účelnost investice zpochybňují také experti z oboru.
Jedním z nich je ing. Čermák, vodohospodář s třicetiletou praxí, který se podílel na řešení celé řady protipovodňových opatření.

Ing. Václav Čermák

Stavba nádrže v Nových Heřminovech je příliš nákladná.
Podle posledních odhadů ta částka je kolem dvou a čtvrt miliardy.Na druhé straně lze říci, že ta nádrž nesplňuje předpoklady a účinky,které tomu navrhovatelé přikládají. Je nesporné, že se sníží riziko povodní do tzv. 100leté povodně, ovšem při výskytu povodní, obdobných jako byla povodeň v roce 1997, je nádrž nedostatečným řešením, protože se může stát, že maximální průtok přijde do nádrže v okamžiku, kdy nádrž bude plná, a potom voda zaplaví území Krnova a obce pod Krnovem, obdobně, jako tomu bylo v roce 1997.
Prognózy o častějším výskytu povodní se, bohužel, naplňují.
Někteří odborníci v této souvislosti varují  před nekoncepční výstavbou betonových hrází.
"Přehrady jsou schopny zbrzdit rozvodněné toky jen do určité míry,  a potom můžou působit jako časované bomby", uvedl např. v tisku pracovník Agentury ochrany přírody a krajiny.
Ve Francii a Švýcarsku se proto prý přehrady už začínají bourat. 
V sociologické studii se doporučuje,  aby ještě ve stádiu úvah před jakýmkoliv rozhodnutím byla odborně posouzena také ekologická rizika. 

Ing. Vladimír Mana (Agentura ochrany přírody a krajiny, Ostrava)

Pochopitelně nám vznikne v krajině obrovská migrační překážka, překážka nejen technická, kterou určitě ta 35 m vysoká hráz bude představovat, ale i překážka, která se projeví přímo ve vodním toku,myslím tím ve vodním médiu, protože nastane zřejmě prudké ochlazování vody pod hrází, a to do značné vzdálenosti a významným způsobem, samozřejmě, ovlivní život ve vodním toku.
Další rizika, která dnes nejsou vyhodnocena a mělo by se o nich uvažovat, jsou rizika, související se změnou mikroklimatu a s dopadem na okolní krajinu, kde se v současné době nachází významné nadregionální biocentrum, nachází se tam národní přírodní památka Ptačí hora, a je tam významná, asi 150 ha genová základna. 

Právě do oblasti genové základny jesenického modřínu je v prospektu Povodí Odry zakreslena přeložka silnice I. třídy.
Inu, když odborné podklady chybí, naplánovat se dá cokoliv.

 Nové Heřminovy patří na nezaměstnaností postiženém Bruntálsku k jedné z mála prosperujících obcí. 

Mgr. Radovan Jílka , zastupitel obce Nové Heřmínovy:

Má asi 260 obyvatel, je tady kolem 120 pracovních míst, několik soukromých, drobných firem, které jsou funkční, prosperující. Je tady poměrně velká továrna UNECO, která exportuje do celého světa, je škoda tohle všechno likvidovat.

Podle vyjádření Státního památkového ústavu je obec dobře dochovaným historickým sídlem s projevy lidové architektury od 17. století, přičemž některé druhy se v ostatních částech Jeseníků už nenacházejí. Likvidace obce by podle památkářů nesporně byla ztrátou části historie tohoto regionu.

Sociologická studie pro změnu upozorňuje na to, že realizace přehrady s přesídlením zahrnuje i výjimečná sociální rizika.

doc. Libor Musil (autor studie, telefon):

To znamená, že na to obyvatelstvo, které by bylo případně ovlivněné tou stavbou, můžou dopadnout věci, které není možné žádným způsobem kompenzovat. Prostě, může dojít k nějakým věcem, které se nazývají tragédie.

RNDr. Pavel Punčochář: (Ministerstvo zemědělství):

Pokud to budou rizika tohoto typu, která nazýváte tragická, tak moje představa také vychází z toho, že taková mohou být zejména u starších lidí. Na druhou stranu, pokud by se podařilo, a některé obce už k tomu přikročily, nabídnout vhodnou alternativu těm lidem, že by byli schopni jim poskytnout podporu,  pozemky na výstavbu atd., tak zas až tak tragicky bych tu situaci pro všechny občany neviděl.

Stará paní

Radši ať mě tady zatopí!

Obyvatelka Nových Heřminov

Já jsem rozhodně proti tomu, poněvadž vám říkám, tady jsem prožila svoje mládí, děcka vychovala, a dnes mám odtud odejít? Dalo to práci, já jsem byla třikrát zatopená, ne jednou. 

Stará paní

Vždyť tam, ty domečky, to bylo až nad okna, voda. A tady, vždyť to bylo plné, ty domy. Až po vrch, po ty tla, bylo to bláto. Všechno si to poopravovali, a teď by to chtěli zatopit?

Povodí Odry spolu s Ministerstvem zemědělství nechalo posoudit tři další možnosti.

RNDr.Punčochář

Když se podíváme na ty alternativy, které zahrnují úpravu struktury v krajině, vybudování těch jedenácti suchých poldrů, vlastní nádrž, o které je vždycky největší diskuse. a zkapacitnění koryta přes Krnov, tak účinnost v procentech evidentně vychází nejvhodněji u té nádrže, kdy jak pro pro Krnov, tak pro Opavu je snížení té zatím nejvyšší představitelné povodně z roku 1997 o polovinu pro Krnov, o 17% v Opavě.
Odhady nákladů pak vycházejí velmi podobně, nebo v dlouhodobém horizontu dokonce lépe,  než pro suché poldry.

 Odpůrci přehrady však upozorňují na konflikt zájmů. 

Ivo Dokoupil (Hnutí Duha):

Ministerstvo zemědělství investovalo od r. 1997 do studií, týkajících se protipovodňové ochrany na řece Opavě přibližně asi 2 milióny korun. Přitom ty studie prováděly stále stejné firmy. Firmy, které se živí především stavbou přehrad, zpracovávaly studie, týkající se jiných opatření,  tzv. alternativních, tak říkajíc protipřehradních, což je velice zvláštní.

Redaktorka:

Existuje tady u nás firma,  která by mohla takovouto stavbu vůbec realizovat? Mě napadá akorát Ingstav.

Punčochář

Ne, tak jsou vodohospodářské firmy, můžeme začít VRV, Vodohospodářský rozvoj a výstavba, a.s., Aquatis v Brně, Hydroprojekt, to jsou všechno firmy, které dříve většinu našich nádrží postavily a máme je na velmi dobré úrovni a bezpečné. Tyto firmy, v jejichž podnikatelském zájmu je realizace přehrady, skutečně posuzovaly i jiná řešení.

Ministerstvo se hájí tím, že se o zpracování studií ucházely ve výběrovém řízení. To ale nezaručuje objektivitu studií, tvrdí kritici.

Dokoupil:

Jako příklad bych mohl uvést studii rozpočtů výstavby přehradní nádrže
v Nových Heřminovech, kdy odborná firma VRV připravila v r. 2001 rozpočet výstavby, ve kterém se uvádělo, že by přehrada stála 1,5 miliardy korun.
Poté, co jsme tento rozpočet napadli, protože tam byly uváděny chybné počty domů v Nových Heřminovech, zcela opomenuli přeložku silnice I. třídy mezi Bruntálem a Krnovem, a zapomněli, že v Nových Heřminovech je fungující fabrika, tak ten rozpočet stoupl o 50%, na 2,3 miliardy.

Odhad nákladů u alternativního řešení, spočívajícího v individuální ochraně sídel a rozšíření koryta v Krnově, je naopak překvapivě vysoký.

Ing.Čermák:

Když jsem se na tu studii (zkapacitnění) díval, tak velice hrubě zjednodušuje situaci, řeší tam jakýsi kanál, který má stejný profil v celé délce vodního toku. Znám návrhy ze zahraničí, z vyspělých zemí, tam se přistupuje k tomu daleko citlivěji. Řeší se místní úpravy, místní rozšiřování koryt tam, kde je to možné. Tady to, co je v tom návrhu, je velice hrubá redukce řešení, a je to bez jakéhokoliv nápadu.
Já odhaduji, že ty náklady lze srazit až na polovinu. V tabulce je u této varianty navíc zvýrazněno, že zhorší situaci pod Krnovem. Ovšem toto zhoršení je zcela nepatrné. Myslím si, že se dá kompenzovat opatřeními v krajině, revitalizací krajiny, to znamená zatravňováním a zalesňováním.
Je otázkou, proč nikdo nezkoumal, zdali se náhodou nevyplatí toto zhoršení nějak eliminovat, zvláště když také v prospektu Povodí Odry se mluví o zhoršení pouze mírném.

RNDr.Punčochář (MZe)

To máte pravdu, je možné zpřesnit ještě další alternativu zkapacitněním koryta, plus úpravy povodí Opavy mezi Krnovem a Opavou. Můžeme se o to, samozřejmě, snažit, nebo pokusit. Ministerstvo zemědělství by, podle mého názoru, mělo vypsat nové výběrové řízení, a v tom novém výběrovém řízení by mělo po zájemcích chtít, aby v rámci nabídky předložili orientační námět na řešení úpravy Opavy v Krnově.

Mgr.Jílka

Dnes už víme, že přehrada není jediné řešení, víme i stoprocentně, že není nejlepší řešení, bohužel, my jako občané Nových Heřminov musíme místo úředníků hledat tu správnou cestu. A nejhorší je, že my tohle hledání musíme financovat, na což obecní prostředky absolutně nedostačují. Sehnat peníze na jiné varianty, než předložilo Povodí Odry, je nyní cílem nedávno vzniklého občanského sdružení Voda v krajině. Oslovili jsme, mimo jiné, dvojici Bilík - Dumbrovský, což jsou dva páni inženýři, kteří mají s výstavbou vodních děl obrovské zkušenosti. Inženýr Bilík je kapacita, která stojí za drtivou většinou vodních děl, která vznikala v relaci 40 let v České republice, a ti nám nabídli jiná řešení, a nejsou, samozřejmě, jediní, kteří svá řešení nabízejí. 

Ing. Mana (AOPK)

Varianta pana prof. Bilíka, což je varianta několika menších údolních nádrží, které by řešily protipovodňovou ochranu nejen města Krnova, ale i širšího území v povodí řeky Opavy, je jednou z alternativ.  Je to momentálně ideová studie na několika stranách, která by měla být dále podrobně rozpracována, jestli může být vhodnou alternativou,  např. vedle přehrady Nové Heřminovy, nebo jiných opatření.
S prověřováním dalších alternativ však nesouhlasí zástupce starosty Krnova, a v otevřeném dopise vyzývá hejtmana k rozhodnutí.

Jiří Vodička(zástupce starosty Krnova):

Město Krnov požaduje maximální možnou ochranu, a z možných variant nabízených je to výstavba retenční nádrže v Nových Heřminovech.
Předpokládám, že zastupitelstvo je ochotno se bavit o jiné variantě v případě, že předkladatelé návrhu předloží jakousi srovnatelnou variantu s variantou výstavby retenční nádrže. Ta snaha v tom otevřeném dopise je o to, aby se konečně řeklo: Už končíme, a už nějak rozhodneme. Za toto rozhodnutí zatím ale nikdo nechce být odpovědný.

V září by krajské zastupitelstvo mělo rozhodnout už o té přehradě. Chtěla jsem se zeptat, jestli je to pravda, a o čem se vlastně bude jednat.

Zastupitelstvo asi nebude rozhodovat o přehradě, protože takovéto rozhodnutí přísluší tomu, kdo je oprávněn, a to je Ministerstvo zemědělství, případně vláda, protože ta by byla investorem. Zastupitelstvo se bude vyjadřovat, jak řešit tuto situaci podle všech těch studií, které máme k dispozici.
Takže, není to tak, že my bychom rozhodli, že to bude přehrada, musí to rozhodnout ten, který je schopný financovat veškeré věci.

ing. Mana(AOPK):

Ta situace, která momentálně pro rozhodování určitě není optimální, a zastupitelé by měli určitě požadovat ještě další alternativy a posouzení těchto alternativ i v různých vazbách, a jak říkáme, v té synchronicitě účinků, a pak teprve by mohli asi skutečně odpovědně rozhodnout,  jestli navržený způsob protipovodňové ochrany je nebo není dobrý.

Moderátorka:
První zmínka o obci Nové Heřminovy pochází z r. 1406. Během své historie prodělala řadu pohrom a živelných katastrof, odolala i tzv. světlým zítřkům. Bude to právě demokratický režim, který udělá definitivní tečku za její existencí?  Případ budeme sledovat.